![Loading Events](http://evenimentemuzeale.ro/wp-content/plugins/the-events-calendar/src/resources/images/tribe-loading.gif)
- This event has passed.
Tecuci: Exponatul luni septembrie 2023 la Muzeul de Istorie „Teodor Cincu”: Manualul Gramatica Română – sintaxa, ortografia și composițiunile. Curs practic de limba maternă 1875
11 septembrie, 2023 - 30 septembrie, 2023
![](http://evenimentemuzeale.ro/wp-content/uploads/2023/09/375925189_803928551732406_1452564595244273568_n.jpg)
![📌](https://static.xx.fbcdn.net/images/emoji.php/v9/t5/1.5/16/1f4cc.png)
![📌](https://static.xx.fbcdn.net/images/emoji.php/v9/t5/1.5/16/1f4cc.png)
![📌](https://static.xx.fbcdn.net/images/emoji.php/v9/t5/1.5/16/1f4cc.png)
![📌](https://static.xx.fbcdn.net/images/emoji.php/v9/t5/1.5/16/1f4cc.png)
![📌](https://static.xx.fbcdn.net/images/emoji.php/v9/t5/1.5/16/1f4cc.png)
Așadar, la cinci ani după adoptarea alfabetului latin, prin Legea Instrucțiunii Publice s-a cerut ca „acele cărți destinate pentru clasele primare să fie scrise într-o formă câtu se poate de populară; să fie lucrate după cele mai noi metode de învățământu și așa încâtu să serve și de firu conducătoriu pentru institutori și învățători la predarea prin vie voce a materiilor ce voru tracta”.
Și pentru ca aceste aspecte să aibă un traseu firesc, Titu Maiorescu, ministrul Instrucțiunii Publice a numit o comisie care va analiza toate cărțile școlare „uzitate” dar și cele propuse spre tipărire. Comisia a fost condusă de Vasile Alecsandri iar membrii comisiei erau: prof. Ioan Manliu, Barbu Constantinescu – profesor și primul decan al Facultății de Teologie Iași, Alexandru Lambrior – filolog și folclorist român, George Panu – om politic, scriitor și critic literar și doamna Matilda – Culger Burla, fostă Poni – poet și prozator.
În această perioadă, în anul 1868, a apărut de sub tipar și „Abecedarul lui Creangă” realizat tot la îndemnul lui Titu Maiorescu. A avut 23 de ediții succesive, până în 1893, ajungând să se tipărească în peste 500.000 de exemplare. De fapt el a apărut ca fiind „Metoda nouă de scriere și cetire pentru uzul claselor I primaria”. A fost o lucrare redactată de Ion Creangă în colaborare cu institutorii C-tin Grigorescu, Vasile Receanu și Alexandru Simionescu. Aceasta a fost și prima carte care a purtat semnătura lui Ion Creangă, din publicarea ei autorul reușind să iși asigure un trai decent.
![📌](https://static.xx.fbcdn.net/images/emoji.php/v9/t5/1.5/16/1f4cc.png)
![📌](https://static.xx.fbcdn.net/images/emoji.php/v9/t5/1.5/16/1f4cc.png)
Așa cum spune și autorul în prefața manualului, acesta are 136 de pagini din care 60 pagini cu sintaxa alături de „exemplele și deprinderile necesare pentru aplicarea regulelor; restul cuprinde exemple și modele de composițiuni”. Este interesant modul de prezentare a conținutului, metoda adoptată având la bază învățatul prin exercițiu și nu prin simplă memorare a regulilor de scriere și citire. ”Dacă ar fi vorba acum numai de învățarea pe dinafară a regulilor acesta s-ar pute face în vre-o câte-va săptămâni. Dar nu acest este scopul învățământului limbistic în clasele primare, după cum o scie, și trebue să o scie ori-cine, care se ocupă cu de-ale învățatului. Aci regulele se pot înțelege și înveța numai prin deprinderi și din exemple.”
![📌](https://static.xx.fbcdn.net/images/emoji.php/v9/t5/1.5/16/1f4cc.png)
![📌](https://static.xx.fbcdn.net/images/emoji.php/v9/t5/1.5/16/1f4cc.png)
1. Alain Choppin, L`Histoire des manuels scolaires: une approche globale, „Histoirede l`education”, 1980, nr.9
2. Buletinul Instrucțiunii Publice, august 1865, p.14
3. Mirela Luminiţa Murgescu Între „bunul creștin” și „bravul român” .Rolul școlii primare în construirea identității naționale românești (1831-1878), partea I „Lungul drum de la intenție la practică”, cap.I.5 „Manuale școlare” Iași, 1999, pp.95 – 119.
4. George Călinescu Viața și opera lui Ion Creangă, ed. Litera Internațional, București – Chișinău, 1998.
5. I Manliu, Gramatica Română. Sintaxa, ortografia și compozițiunile. Curs elementar de limba maternă.ediția a XXVII, editura Librăriei Socec&Comp. București, 1891.
Muzeograf, Daniela Alecsă